Ilmunud on raamatuseeria „Baltische literarische Kultur“ neljas ja viies köide
![](https://www.utkk.ee/wp-content/uploads/2023/04/bkl-1024x768.jpeg)
20. aprillil 2023 esitleti Tallinnas Eesti Teaduste Akadeemia saalis kirjastuse LIT Verlag ning Eesti Teaduste Akadeemia Underi ja Tuglase Kirjanduskeskuse koostöös ilmuva raamatuseeria „Baltische literarische Kultur“ („Balti kirjakultuur“) neljandat ja viiendat köidet, artiklikogumikke „Briefe, Recht und Gericht im polnischen Livland am Beispiel von David Hilchen“ ja „Literarischer Wandel in der Geschichte der baltischen Literaturen“.
Artiklikogumiku „Briefe, Recht und Gericht im polnischen Livland am Beispiel von David Hilchen / Letters, Law and Court in Polish Livonia. The Case of David Hilchen“ („Kirjad, õigus ja kohus Poola Liivimaal David Hilcheni näitel“, koostajad ja toimetajad Kristi Viiding, Hesi Siimets-Gross ja Thomas Hoffmann koostöös Martin Klökeriga) keskmes on varauusaegse Liivimaa mõjukaima juristi ja humanisti David Hilcheni mahukas ladinakeelne kirjavahetus aastaist 1577–1610, mida seni on harva kasutatud Liivimaa Poola perioodi õigusajaloo uurimises. Seitse Eesti, Saksa ja Poola õigus- ja kirjandusajaloolast analüüsivad köites selle erakirjavahetuse rolli ja sisu, aga ka kirjade suhet kohtuprotsesside, -toimikute ja ajastu õigusallikatega. 16. ja 17. sajandi vahetus joonistub Liivimaal välja kui kohaliku õpetatud ilmaliku ekspertkultuuri kujunemisaeg ning üleminekuperiood keskaja suuliselt varauusaja kirjalikule õpetatud õigusele. Artiklid põhinevad 2019 Underi ja Tuglase Kirjanduskeskuses peetud rahvusvahelise konverentsi „Kirjakultuur, õigus ja kohtud Poola-aegsel Liivimaal: David Hilcheni epistolaarpärandi valguses“ ettekannetel.
Artiklikogumik „Literarischer Wandel in der Geschichte der baltischen Literaturen“ („Kirjanduslik muutus Balti kirjanduste ajaloos“, koostaja ja toimetaja Martin Klöker) koondab 2018 Balti Ajalookomisjoni (Baltische Historische Kommission) aastakonverentsil Göttingenis peetud ettekandeid Eesti, Läti, Saksamaa ja Madalmaade kirjandusteadlastelt. Üheksas kaastöös antakse valikuline ülevaade siinse regiooni eesti-, läti-, saksa- ja ladinakeelse kirjandusloo tihedalt läbipõimunud ja keerulistest muutuste protsessidest. Kirjandusmuutuste analüüs annab võimaluse iseloomustada ja mõista regiooni kirjanduslugu, ületada ühemõõtmelise rahvuskeelsuse põhimõtte ja vältida kirjandusloo kujutamist pelgalt allakäigu- või eduloona.
Raamatusarjas „Baltische literarische Kultur“ ilmuvad teaduslikud käsitlused ja allikpublikatsioonid peamiselt Eesti ja Läti ala saksa- ja ladinakeelsest kirjandusest. Kirjanduse mõistet käsitletakse sarjas interdistsiplinaarselt, rõhutades eriti kirjasõna sotsiaalajaloolist alust raamatu-, raamatukogu-, kooli- ja teadusajaloo ning kirikuloo kontekstis.
Rohkem infot sarja ja raamatute kohta: SIIN
Esitluse korraldas: Eesti Teaduste Akadeemia Underi ja Tuglase Kirjanduskeskus, projekt „Kokkupuuted, üleminek, muutus: nobilitas haereditaria ac litteraria varauusaegse kirjanduse väljakujunemisel Poola ja Rootsi Liivimaal“ (PRG 1926).